KINNITATUD 

LISA 1
Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse direktori
09.03.2022 käskkirjaga nr 9
Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse peadirektori
27.05.2024 nr käskkirja nr 52 redaktsioonis

RIIGI KAITSEINVESTEERINGUTE KESKUS

HARJUTUSVÄLJADE KASUTUSEESKIRI

Tallinn 2024

SISUKORD

1.	ÜLDSÄTTED
2.	EESKIRJAS KASUTATAVAD MÕISTED
3.	HARJUTUSVÄLJADE KASUTAMISE PLANEERIMISE KORD
4.	HARJUTUSVÄLJA OHUTUSE VANEMSPETSIALISTI KOHUSTUSED JA ÕIGUSED
5.	VÄLJAÕPPE LÄBIVIIJA KOHUSTUSED JA ÕIGUSED
6.	HARJUTUSVÄLJA TÄHISTAMINE JA PIIRANGUD
7.	ELANIKKONNA- JA AMETIVÕIMUDE INFORMEERIMINE NING KÕRVALISTE ISIKUTE OMAVOLILISE SISENEMISE TÕKESTAMINE
8.	TULEOHUTUS
9.	KESKKONNAKAITSE
10.	LÕHKEMATA LÕHKEKEHADE TÄHISTAMINE JA DEMINEERIMINE
11.	LÕPPSÄTTED
LISA 1.1Tuleohutusastmed
LISA 1.2Õnnetusjuhtumist teavitamise skeem
LISA 1.3Tõkestatud alale sisenemise registreerimise leht
LISA 1.4HV kasutamisel tuvastatud puuduste registreerimise raamat
LISA 1.5Lõhkekeha leidmise ettekanne

1.	ÜLDSÄTTED

1.1.	Harjutusväljade kasutuseeskiri (edaspidi eeskiri) määrab kindlaks harjutusväljade üldise kasutamise korra.

1.2.	Lisaks käesolevale eeskirjale tuleb kohaldada konkreetset harjutusvälja (edaspidi HV) kasutuseeskirja, väljaõppeehitis(t)e kasutuseeskirja, tehnilisi nõudeid, ohutuseeskirju ja materjali/seadme/relva kasutusjuhendeid.

1.3.	Eeskirja haldab Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus (edaspidi RKIK). 

1.4.	HV-de ja Piirsalu taktikaala volitatud asutus on RKIK.

2.	EESKIRJAS KASUTATAVAD MÕISTED

2.1.	Piirkonna juht – isik, kelle haldusalas on oma piirkonna HV-de ja väljaõppealade jätkusuutlik haldamine ja selle ohutu kasutamise korraldamine.
2.2.	Ohutuse vanemspetsialist– HV vastutav isik, kes on piirkonna juhi poolt määratud harjutusvälja ohutuse eest vastutaja ja väljaõppeürituste koordineerija. Ohutuse vanemspetsialisti puudumisel asendab teda harjutusvälja ohutusspetsialist.
2.3.	Väljaõppeehitis –  kõrgendatud väljaõpperiskiga tegevuse, võistluste või muu tegevuse alaliseks või ajutiseks läbiviimiseks ehitatud ja nõuetele vastav ehitis koos seadmetega (nt lasketiir, laskeväli, käsigranaadi heitekoht jne), kus volitatud ja kvalifitseeritud personal viib läbi tegevusi vastavalt HV kasutuseeskirjale.
2.4.	Väljaõppeürituse käsk/tegevuskäsk (edaspidi käsk) – õppuse, laskeharjutuse või lõhketööde käsk.
2.5.	Tegevuse läbiviija (edaspidi läbiviija) – isik, kes omab tegevuse läbiviimiseks vastavat õigust või luba ja vastutab ohutu tegevuse eest, mis on kooskõlas  ohutuseeskirjade, HV-de kasutuseeskirjade ja juhenditega. 
2.6.	Plaaniline tegevus – tegevus, mille läbiviimine on planeeritud (hiljemalt) eelneva kuu 10. kuupäevaks  ning mille kohta on esitatud kinnitamisele broneering HV-de broneerimissüsteemis. 
2.7.	Plaaniväline tegevus – tegevus, mille kohta ei ole esitatud kinnitamisele broneeringut eelneva kuu 10. kuupäevaks. 
2.8.	Lõhkemata lahingumoon/UXO (ingl unexploded ordnance) on moon, mis on jäänud lõhkemata ja on seetõttu ohtlik isikutele, varustusele ja rajatistele.
2.9.	UXO-ala (Unexploded ordnance area) – ala, kuhu võib lasta lõhkevat moona ja kus liikumine on reeglina keelatud. UXO ala on tähistatud ohuala piiritähistega.
2.10.	Brontos – riigikaitseliste väljaõppealade andmekogu ehk harjutusväljade broneerimissüsteem.
2.11.	RANGE CONTROL – RANGE CONTROL eraldusmärke kandvad ohutusega seotud harjutusvälja töötajad, kelleks on ohutuse vanemspetsialistid, ohutusspetsialistid ja mehhaniseeritud UXO ala meeskond. Isikud kannavad punaseid eraldusmärke heleda helkurniidiga tikitud kirjas, musta värvi kiivreid ja kuuliveste. Ohutusega seotud harjutusväljade töötajate tööriietus on reeglina pruuni värvi.

3.	HARJUTUSVÄLJADE KASUTAMISE PLANEERIMISE KORD

3.1.	HV-de kasutamisel tuleb lähtuda Kaitseministeeriumi valitsemisala väljaõpet reguleerivatest õigusaktidest, HV-de kasutuseeskirjadest ja HV-del asuvate väljaõppeehitiste kasutuseeskirjadest ning juhenditest. 

3.2.	HV-l plaanilise tegevuse läbiviimiseks peab soovija Brontoses sisestama järgneva kuu broneeringu ja edastama selle kinnitamisele hiljemalt eelneva kuu 10. kuupäevaks. Juhul, kui puudub ligipääs Brontosele, peab soovija täitma HV kasutamise taotluse  https://mil.ee/kaitsevagi/harjutusvaljad/kontakt/ lehel. 

3.3.	HV-l plaanivälise tegevuse läbiviimiseks peab soovija Brontoses sisestama broneeringu ja edastama selle kinnitamisele hiljemalt 10 tööpäeva enne tegevuse toimumist. Plaanivälise broneeringu sisestamisel tuleb sellest teada anda ka HV ohutuse vanemspetsialistile telefoni ja e-posti teel. Plaanivälise tegevuse läbiviimine peab olema põhjendatud.

3.4.	HV-l plaanilise tegevuse läbiviimiseks, mille õhuohuala on kõrgem HV kasutuseeskirjas märgitud kõrgusest, peab soovija Brontoses sisestama broneeringu ja edastama selle kinnitamisele hiljemalt 40 päeva enne tegevuse toimumist ning teavitama HV ohutuse vanemspetsilisti telefoni ja e-posti teel.

3.5.	Kui broneeringutes ilmneb kahe või enama üksuse üheaegne HV kasutamise soov:
3.5.1.	tehakse esmalt üksuste vaheline koordinatsioon kasutamise osas;
3.5.2.	võetakse aluseks aastakäsu väljaõppejuhises sätestatud prioriteedid; 
3.5.3.	kui üksused ei saavuta kokkulepet omavahel, lahendab vastuolu Kaitseväe peastaap.

3.6.	HV-l võib läbi viia kasutatava HV kasutuseeskirja lisas 1 nimetatud tegevusi.

3.7.	Harjutuse käigus on keelatud läbi viia tegevusi, mida ei ole broneeringus taotletud, mis ei ole kajastatud käsus ning mida ei ole kooskõlastatud.

3.8.	Kõik muud tegevused, mis ei ole kasutatava HV kasutuseeskirja lisas 1 nimetatud, tuleb kirjalikult kooskõlastada HV ohutuse vanemspetsialistiga. 

3.9.	Kõik kooskõlastuse taotlused peavad olema esitatud kohalikule omavalitsusele ja koopia HV e-posti aadressile, 2 kuud (v.a ette teatamata õppuste ja lisaõppekogunemiste puhul) enne harjutuse toimumist. Koopia kooskõlastusest tuleb  saata HV e-posti aadressile.

3.10.	Erakorralisi õppusi (nt lisaõppekogunemisi) puudutavad broneeringud ning nende lahendamise võimaldamised  vaadatakse igal üksikul juhul eraldi üle vajadusel koostöös väeüksuste, Kaitseväe peastaabi ja RKIKiga.

3.11.	HV kasutajad peavad HV-del väljaõpet läbi viies lähtuma Eesti ohutuseeskirjadest või kui kasutaja ohutuseeskirjad on rangemad (ohualad, piirangud) peavad nad kasutama oma ohutuseeskirju. Kasutajad peavad edastama käsud kooskõlastamiseks HV ohutuse vanemspetsialistile.

4.	HARJUTUSVÄLJA OHUTUSE VANEMSPETSIALISTI KOHUSTUSED JA ÕIGUSED

4.1.	HV ohutuse vanemspetsialist:
4.1.1.	kinnitab või lükkab tagasi broneeringud;
4.1.2.	kontrollib igapäevaselt Brontoses kinnitamisele esitatud broneeringuid ja kooskõlastamisele esitatud käske;
4.1.3.	koostab esitatud broneeringute põhjal HV kasutamise kuugraafiku (edaspidi graafik);
4.1.4.	edastab graafiku hiljemalt 15. kuupäevaks piirkonna juhile kinnitamiseks (kui 15. kuupäev langeb nädalavahetusele või riigipühale, tuleb kuugraafik edastada sellele eelneval tööpäeval;
4.1.5.	koostab kinnitatud broneeringute ja taotluste alusel graafiku lisa juhul, kui tegu on plaanivälise broneeringuga, mis on sisestatud/esitatud hiljemalt 10 tööpäeva enne tegevuse toimumist;
4.1.6.	edastab graafiku lisa vähemalt 7 tööpäeva enne tegevuse toimumist piirkonna juhile kinnitamiseks läbi Brontose; 
4.1.7.	juhul, kui HV-l soovitakse läbi viia harjutusi, mille õhuohuala on kõrgem kui HV kasutuseeskirjas märgitud, edastab info e-posti aadressile aeroteave@kaitseinvesteeringud.ee  vähemalt 35 kalendripäeva enne tegevuse toimumist;
4.1.8.	peab ühendust HV kasutajatega graafiku-, kasutustingimuste- ja kasutusvõimaluste osas;
4.1.9.	kontrollib, kas tegevuse planeerimise käigus on kinni peetud kõigist HV kasutamist reguleerivatest õigusaktidest ning kas tegevus vastab broneeritud tegevustele ja ajakavale. Puuduste ilmnemisel juhib neile tähelepanu ning palub need likvideerida. Kui puuduste likvideerimine ei ole võimalik, on tegevuse läbiviimine keelatud;
4.1.9.1.	peab veenduma, et käsk on korrektne, kooskõlas HV kasutamist reguleerivate õigusaktidega, vastab tegelikule tegevusele ja väljaõppeüritus viiakse läbi vastavalt kooskõlastatud käsule HV-l.;
4.1.10.	peab veenduma, et käsuga esitatakse kõik vajalikud kooskõlastused, nende puudumisel on tegevuse läbiviimine keelatud;
4.1.11.	korraldab väljaõppe alustamisel maa-ala üleandmise ja lõppemisel vastuvõtmise. Omab õigust kontrollida väljaõppeürituse läbiviimise ajal selle vastavust väljaõppeürituse käsule, - ohutuseeskirjadest kinni pidamist ja - maa-ala seisukorda.  
4.1.12.	informeerib HV kasutajaid ohualadest ning kehtivatest piirangutest;
4.1.13.	korraldab ohuala tõkestamise (heiskab lipud, sulgeb vajadusel tõkkepuud jne) koostöös väljaõppe läbiviijaga ja selle kontrolli;
4.1.14.	avab tõkestuse peale tegevuse lõppemist väljaarvatud kui HV kasutuseeskirjad ei sätesta teisiti;
4.1.15.	paigaldab infotahvlitele liikumispiiranguid puudutavat informatsiooni;
4.1.16.	kontrollib regulaarselt vastutusalas oleva HV väljaõppeehitiste ohutust ja edastab ettepanekuid vajalike hooldustööde kohta piirkonna juhile;
4.1.17.	teavitab viivitamata õnnetusjuhtumist vastavalt eeskirja lisas 1.2 toodud skeemile;
4.1.18.	peab arvestust lõhkemata jäänud lõhkekehade kohta ja teavitab UXO ala üleandmisel vastuvõtjat teadaolevast lõhkemata lahingumoonast HV-l;
4.1.19.	kannab UXO-de arvestuse tabelisse läbiviijate poolt esitatud UXO-de ja demineerimiste andmed ning  märgib UXO-de asukohad ka topokaardile;
4.1.20.	korraldab lahingu -ja harjutusmoonast (edaspidi moon) järelejäänud materjali vastuvõtmise ning käitleb ja hoiustab selle kontrollitud tingimustes ja ettenähtud kohas;
4.1.21.	kogub kokku ja säilitab 2 kuud tõkestatud alale sisenemise registreerimise lehed (vt lisa 1.3);
4.1.22.	kooskõlastab ja koordineerib ohutuse eesmärgil samaaegselt HV erinevaid maa-alasid kasutavate üksuste (vajadusel kolmandate osapoolte ehitus- ja hooldustööde jms) omavahelise tegevuse;
4.1.23.	koordineerib ohutuse tagamisega seotud toimingute läbiviimist, maa ala sulgemist ja vajadusel päästeteenistuse liikumist HV-l;
4.1.24.	samaaegsel mitme üksuse HV kasutamisel kogub ohutusalase tegevuse informatsiooni ja vajaduse tekkimisel koordineerib häirekeskusega ohutu liikumise.

4.2.	HV ohutuse vanemspetsialist on vastutav:
4.2.1.	HV tulekustutusvahendite korrasoleku eest;
4.2.2.	heakorra eest;
4.2.3.	HV ohutu  kasutamise eest;
4.2.4.	ohuala sulgemiseks- ja tähistuseks vajalike vahendite olemasolu ja korrasoleku eest.

4.3.	HV kasutamise võib piirkonna juht või ohutuse vanemspetsialist ajutiselt peatada või keelata, kehtestada piiranguid või nõuda täiendavate nõuete täitmist, kui avastatakse HV kasutamist reguleerivate õigusaktide rikkumine ja/või tegevust takistav asjaolu. Vajadusel annab väljaõppe läbiviijale juhised puuduste likvideerimiseks, registreerides puudused ja nende lahendamise (vt lisa 1.4) 

5.	VÄLJAÕPPE LÄBIVIIJA KOHUSTUSED JA ÕIGUSED

5.1.	Väljaõppe läbiviija on kohustatud:
5.1.1.	tutvuma HV-de kasutuseeskirjadega/juhenditega enne väljaõppetegevuse planeerimist ja vajadusel täpsustama HV ohutuse vanemspetsialistiga käsu koostamise/vormistamise;
5.1.2.	korraldama HV-de kasutuseeskirjade, väljaõppeehitiste kasutuseeskirjade ja juhendite (mh lõhkemata lõhkekehade võimalikud asukohad) tutvustamise kõikidele harjutusel osalejatele teadmisvajadusest lähtuvalt;
5.1.3.	järgima ohutuseeskirju ja teisi kohustuslikke õigusakte (nt keskkonnakaitsenõudeid, välihügieeni eeskirja) ning kontrollima nende täitmist väljaõppes osaleva üksuse poolt;
5.1.4.	esitama toimuva tegevuse kooskõlastamiseks kinnitamata käsu 10 kalendripäeva enne väljaõppeürituse algust ja kinnitatud (struktuuriüksuse ülema poolt) käsu hiljemalt 2 tööpäeva enne tegevuse toimumist Brontoses ning teavitama kinnitatud käsust HV ohutuse vanemspetsialisti e-posti teel; 
5.1.5.	teavitama koheselt HV ohutuse vanemspetsialisti kooskõlastatud või kinnitatud harjutuste ära jäämisest;
5.1.6.	täpsustama ohutuse vanemspetsialistiga käsku ja HV-l kehtivad piirangud, k.a lõhkemata lõhkekehade (UXO) võimalikud asukohad;
5.1.7.	enne väljaõppe algust ja pärast väljaõppe lõppemist võtma ühendust HV ohutuse vanemspetsialistiga ning täitma maa-ala üleandmise-vastuvõtmise akti;
5.1.8.	ohuala väljumisel HV piiridest (v.a ametlik laiendatud ohuala) organiseerima vajalikud kooskõlastused ja esitama need kirjalikult koos käsuga;
5.1.9.	taotlema vajadusel (nt teatud piirangute ajutiseks lõdvendamiseks) täiendavad kooskõlastused/load Keskkonnaametilt, kohalikult omavalitsuselt, Riigimetsa Majandamise Keskuselt või muudelt organisatsioonidelt ning esitama koopia kirjalikult väljaõppeürituse broneeringuga;
5.1.10.	korraldama tõkestuse HV kasutuseeskirjas esitatud tõkestuspunktides ning hoidma need mehitatuna kuni koristustööde lõpuni. Tõkestuspunktide täpsed asukohad tuleb kooskõlastada HV ohutuse vanemspetsialistiga;
5.1.11.	tõkestama- ja kontrollima ohuala; 
5.1.12.	juhinduma HVde kasutuseeskirjadest ja HV ohutuse vanemspetsialisti korraldus(t)est;
5.1.13.	veenduma infovahetuses HV ohutuse vanemspetsialistiga, kas on heisatud päevasel ajal punased signaallipud ning pimedal ajal punased signaaltuled ning ohualasse viivad teed on suletud;
5.1.14.	teavitama HV ohutuse vanemspetsialisti ohualaga tegevuse algusest ja lõppemisest;
5.1.15.	looma ja hoidma sideühendust HV ohutuse vanemspetsialistiga, tõkestajatega ning väljaõpet korraldava personaliga;
5.1.16.	tegevuse lõppedes teavitama väljaõppeürituse lõpetamisest ning kontrollima ja korraldama koristamise kasutusel olnud väljaõppeehitisel/aladel ning tagama, et tegevuseks kasutatud alale ei jääks  esemeid, mis võiksid ohustada HV kasutajaid ja keskkonda;
5.1.17.	kokku koguma tegevuse käigus tekkinud jäätmed ja sorteerima vastavalt kasutatava HV kasutuseeskirjas esitatud juhendile ning ladustama need selleks ettenähtud kohta;
5.1.18.	organiseerima lõhkemata jäänud lõhkekehade kohese demineerimise, välja arvatud UXO alal. Kui lõhkemata lõhkekehasid ei ole võimalik demineerida, peab lõhkekehad tähistama ja asukoha teatama HV ohutuse vanemspetsialistile, lähtudes käesoleva eeskirja peatükist 10. Tekkinud lõhkemata lõhkekeha mitte leidmisel tuleb teavitada HV ohutuse vanemspetsialistile selle võimalikud koordinaadid;
5.1.19.	informeerima viivitamatult HV ohutuse vanemspetsialisti kõigist HV-l toimunud õnnetusjuhtumitest ja ohuallikatest ning tegema vastavasisulise sissekande HV kasutamise registreerimise akti ;
5.1.20.	tegutsema õnnetusjuhtumi korral vastavalt lisa 1.2 skeemile;
5.1.21.	tagama HV heaperemeheliku kasutamise ja heakorrast kinnipidamise;
5.1.22.	andma HV ohutuse vanemspetsialistile HV-lt lahkumisel  tõkestatud alale sisenemise registreerimise lehed (vt lisa 1.3);
5.1.23.	HV ohutuse vanemspetsialisti nõudmisel koostama 24 h jooksul õnnetusjuhtumi, tuleõnnetuse, keskkonnakahjude või kasutuseeskirjas ja juhendis esitatud nõuete rikkumise kohta seletuskirja;
5.1.24.	teavitama keskkonnaõnnetusest (nt kütus/õlireostus), -kahjust (nt kaevetööde ja sõidurööbaste kinni ajamine ja silumine), tulekahjust või avariist (nt metsloomaga) ohutuse vanemspetsialisti ja võtma kasutusele meetmed, mis aitavad likvideerida või lokaliseerida tekitatud kahju. 

5.2.	Väljaõppe läbiviija käitumisreeglid UXO-alal:
5.2.1.	UXO-alal sihtmärkide paigutamiseks ning koristamiseks on liikumine lubatud ainult visuaalselt kontrollitud alal ja alale minevad isikud on miinimum EOR demineerimiskategooriat omava isiku poolt instrueeritud;
5.2.2.	UXO-alale minekut väljaõppeürituse ajal saab lubada vaid  väljaõppe läbiviija, veendudes eelnevalt, et ala on kontrollinud vastava väljaõppe saanud spetsialist;
5.2.3.	Enne UXO-ala kasutamist tuleb kontrollida ala perimeetriteed ning UXO alal olevad teed. Pärast harjutuse läbiviimist tuleb sama protsessi korrata ja veenduda teede ohutuses ning hinnata võimalikud teedele tekitatud kahjud;
5.2.4.	UXO-alal liikumiseks tuleb eelistada selgelt nähtavaid teid ja -radu;
5.2.5.	tulekahju korral on üksusel keelatud UXO-alale tuld kustutama minna.

5.3.	Väljaõppe läbiviijal on õigus:
5.3.1.	saata HV territooriumilt ära kõrvaline isik, kes viibib seal eelneva kooskõlastuseta;
5.3.2.	saada HV ohutuse vanemspetsialistilt infot muude HV-l samaaegselt toimuvate tegevuste kohta;
5.3.3.	saada ohutuse vanemspetsialistilt ohuala sulgemiseks ja väljaõppe läbiviimiseks olemasolevaid vahendeid ning juhiseid;
5.3.4.	saada eelnevalt Brontose kaudu tellitud erinevat laskeharjutuse inventari;
5.3.5.	saada infot ja tagasisidet käsu kohta.

5.4.	Väljaõppe läbiviija vastutab:
5.4.1.	väljaõppe läbiviimise ajal tuleohutusnõuete täitmise eest;
5.4.2.	keskkonnakaitsenõuete täitmise eest;
5.4.3.	HV-l tema enda poolt korraldatava ohutu väljaõppeürituse läbiviimise eest; 
5.4.4.	oma allüksuse informeerimise piirangutest ja muudest tingimustest, mis on reguleeritud käesolevas eeskirjas ja konkreetses HV kasutuseeskirjas;
5.4.5.	eeskirjades sätestatud korrast kinnipidamise ja koostatud käsu järgimise eest.

6.	HARJUTUSVÄLJA TÄHISTAMINE JA PIIRANGUD

6.1.	HV välispiirile on rajatud piirisiht.

6.2.	HV välispiir on tähistatud piiritähistega.

6.3.	Tõkkepuude, signaalmastide ja infotahvlite asukohad on esitatud iga HV kasutuseeskirjas.

6.4.	Piiritähis:
6.4.1.	HV piiritähis on valget värvi, kuhu on värvitud kolm punast 100 mm laiust triipu 100 mm vahedega. Esimene punane triip algab valge osa ülemisest servast 400 mm kauguselt;
6.4.2.	on kantud piiripostidele, -puudele või -tõkkepuudele;
6.4.3.	on varustatud noole tähisega, mille teravik osutab HV poole;
6.4.4.	on paigaldatud selliselt, et piiritähise juurest on nähtav eelmine ja järgmine piiritähis.

6.5.	Tõkkepuu: 
6.5.1.	on paigaldatud HV-le suunduvatele sissesõiduteedele;
6.5.2.	on suletava tee laiune;
6.5.3.	on võimalik lukustada nii lahtisesse kui ka kinnisesse asendisse.

6.6.	Signaalmast:
6.6.1.	asub HV-le suunduvate suuremate teede vahetus läheduses HV piiril;
6.6.2.	ohtliku tegevuse korral heisatakse signaalmasti punane signaallipp, pimeda ajal punane signaaltuli.

6.7.	Infotahvlid on paigaldatud HV piirile ja lähematesse asulatesse. Infotahvlil on kirjas:
6.7.1.	HV nimetus ja aadress;
6.7.2.	volitatud asutus/üksuse nimetus, kontaktandmed;
6.7.3.	informatsioon päeva piirangute kohta;
6.7.4.	tähistamise kord;
6.7.5.	HV kasutamise graafik. 

6.8.	UXO-ala tähistus:
6.8.1.	piiritähis on kollast värvi, kuhu on värvitud kolm musta 100 mm laiust triipu 100 mm vahedega. Esimene must triip algab valge osa ülemisest servast 400 mm kauguselt;
6.8.2.	on kantud UXO-ala piiripostidele;
6.8.3.	on varustatud täpsustavate siltidega;
6.8.4.	ala juurdepääsuteede ääres on UXO-ala infotahvel.

6.9.	Väljaõppes osalevad isikud tohivad HV liikuda üksnes väljaõppe läbiviija käsul ja tema juhenduste järgi.

6.10.	Kõik isikud (v.a HV ohutuspersonal), grupi puhul saatja, kes läbivad mehitatud tõkestuspunkti peavad oma allkirjaga kinnitama, et on ohualadest teadlikud (vt lisa 1.3). Enne seda toimingut ei tohi kedagi tõkestatud maa-alale sisse lasta.

6.11.	Tõkestajad peab välja panema nende tõkkepuude juurde, mida ei saa lukustada, kuna ohtliku tegevuse ajal on vaja tagada nendest kontrollitud läbipääs.

6.12.	HV-l kehtivatest piirangutest saab infot harjutusvälja piiril asuvatelt infotahvlitelt ja HV ohutuse vanemspetsialistilt. 

7.	ELANIKKONNA- JA AMETIVÕIMUDE INFORMEERIMINE NING KÕRVALISTE ISIKUTE SISENEMISE TÕKESTAMINE

7.1.	Kohalikku elanikkonda teavitatakse HV-l toimuvast HV-le viivate teede ääres asuvate infotahvlite ja HV-de veebilehe vahendusel.

7.2.	Info kohalikule elanikkonnale avaldatakse vähemalt 5 tööpäeva enne ohtliku tegevuse algust.

7.3.	Plaanilisest tegevusest HV-l teavitab RKIK kirjalikult hiljemalt 20. kuupäevaks ja plaanivälisest tegevusest 5 tööpäeva enne tegevuse algust HV-de kasutuseeskirjades määratud asutusi.

7.4.	Kõrvaliste isikute pääs ohualale tõkestatakse ohtliku tegevuse korral, sulgedes kõik ohualale viivad teed alaliste- või nende puudumisel ajutiste tõkkepuudega.

7.5.	Kõrgendatud väljaõpperiskiga tegevuste korral pannakse määratud kohta tõkestajad.

7.6.	Signaalmastidesse heisatakse enne ohtliku tegevuse algust ja langetatakse pärast tegevuse lõppemist ning ala kontrollimist, päevasel ajal punased signaallipud ning pimedal ajal punased signaaltuled.

8.		TULEOHUTUS

8.1.	Tuleohutuspiirangud kehtestab HV ohutuse vanemspetsialist lähtudes tuleohutuse seadusest.

8.2.	Esmased tulekustutusvahendid harjutuse käigus tekkinud põlengute kustutamiseks peavad igal harjutustele tuleval üksusel olema endal kaasas, vajadusel tagatakse tulekustutusluudade väljastamine teeninduslinnakust. 

8.3.	Tulejärelevalve tuleohtlikul perioodil väljaõppe käigus tähendab järgmist:
8.3.1.	jälgitakse harjutava üksuse poolt lahtise tule teket, tingituna ükskõik missugusest põhjusest;
8.3.2.	informeeritakse häirekeskust ja HV ohutuse vanemspetsialisti võimalikust tulekahjust mobiiltelefoni või raadioside vahendusel;
8.3.3.	asutakse koheselt oma jõududega tulekollet likvideerima, v.a UXO-alal.

8.4.	Tulekahju puhkemise korral informeerib HV ohutuse vanemspetsialist häirekeskust hädaabinumbril 112, kui harjutuse läbiviija pole seda teinud.

8.5.	Kuival ajal metsatulekahju ohu korral tuleb tuletõrje valmisolekule pöörata kõrgendatud tähelepanu, arvestades järgmist:
8.5.1.	lõkke tegemiseks eelistada HV poolt ette valmistatud lõkkeplatse;
8.5.2.	tuli tuleb kustutada ning tuhk ja söed tuleb ahjust eemaldada ning maha matta;
8.5.3.	metsades ja muudel taimestikuga kaetud aladel võib tuleohtlikul ajal suitsetada vaid selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades;
8.5.4.	HV-l võib vajadusel kehtestada täieliku tulekeelu.

8.6.	Tulekahju märgates on vajalik kaasata kogu harjutava üksuse meeskond ja käepärased tulekustutusvahendid tule likvideerimisele enda jõududega, v.a UXO-alal.

8.7.	Jälgida tuleb, et juurdesõiduteed, läbisõidukohad ja juurdepääsud hoonetele, rajatistele, tuletõrje- ja päästevahenditele ning veevõtukohtadele oleksid vabad ja aastaringselt kasutamiskõlblikud. 

8.8.	Pärast kustutustööde lõppu korraldab HV ohutuse vanemspetsialist täiendava järelevalve kustutatud tulekolde piirkonnas.

8.9.	Lõkke tegemisel selleks ettevalmistamata kohas tuleb järgida järgmisi ohutusnõuded:
8.9.1.	lõkkekoha ümbrus peab olema puhastatud põlevmaterjalidest ja süttivatest vedelikest ning vajadusel eelnevalt niisutatud;
8.9.2.	lõkkease tuleb ümbritseda mittesüttiva pinnasega (muld, liiv, savi);
8.9.3.	lõkke tegemise juures peab tule suurust, ohustatud ehitisi või looduskeskkonda arvestades olema piisaval hulgal esmaseid tulekustutusvahendeid (tulekustuti, kustutusluuad) või muid tule kustutamiseks kasutatavaid vahendeid (nt veeanum, märjad oksad, liiv);
8.9.4.	lõkke tegemisel tuleb tagada ohutu vahemaa hoonete ja metsani;
8.9.5.	põlevat lõket ei tohi jätta järelevalveta ning on oluline jälgida, et lõkkest ei tekiks põleng;
8.9.6.	pärast tule tegemist tuleb lõkkease ja põlemisjäägid hoolikalt kustutada. Keelatud on lahkuda laagriplatsilt lõket kustutamata.

9.	KESKKONNAKAITSE

9.1.	Kõik väljaõppes osalejad peavad täitma ohutus- ja keskkonnakaitsenõudeid ning jälgima, et kaasosalejad samuti neid nõudeid täidaksid. 

9.2.	HV-l tegevuse planeerimisel ja maa-alade kasutusse andmisel tuleb lähtuda kehtivatest õigusaktidest ning vastava HV kasutuseeskirjas esitatud piirangutest (nt liikumispiirang) ja nõuetest.

9.3.	Mets ja looduskaitse:
9.3.1.	kasvavate puude, mille läbimõõt 1,3 meetri kõrguselt on üle 8 cm, sh kuivanud puude ilma loata raiumine on keelatud. Põhjendatud vajadusel on lubatud raiuda alla 8 cm läbimõõduga puid. Igasugune raie on keelatud metsanoorendikes ja veekaitsevööndis (veekogude kallastel kuni 10 meetrit). Üle 8 cm läbimõõduga puude raieks peab läbiviijal olema Riigimetsa Majandamise Keskuse kohaliku metskonna kirjalik luba ja selline vajadus tuleb esitada koos käsuga;
9.3.2.	puudelt okste laasimisel peaks jälgima, et laasitava puu läbimõõt ei oleks suurem kui 15 cm ning laasitavate okste jämedus jääks alla 2,5 cm. Haiguste vältimiseks jätta oksa eemaldamiskohale 
10 cm pikkune tüügas. Eelistada võra alumisi oksi. Võimalusel kasutada maskeerimiseks, lõkketegemiseks jmt raiejääke ja maast leitavat puitmaterjali;
9.3.3.	keelatud on sihilikult kahjustada puude juurestikku, tüve ja võra. Kaevata tuleb võimalusel puude võra ulatusest väljaspool, et mitte kahjustada puude põhijuuri. Puude juurte läbilõikamise põhjendatud vajadusel teha seda ühe sirge lõikega. Mitte lüüa puude tüvedesse naelu. Tohu võtmisel eelistada kuivanud või langenud puid, mitte koorida elusalt puult koort selliselt, et vigastatud oleks kogu puu perimeeter. Enne vintsi ankurdamist puu külge tuleb puutüve kaitsta; 
9.3.4.	keelatud on sõitmine metsanoorendikes ja keelumärkidega tähistatud aladel;
9.3.5.	kaevetöödeks tuleb saada HV ohutuse vanemspetsialisti luba. Kaevetööde vajadus peab olema kajastatud käsus. Kaevetööde tegemine looduslikult väärtuslikel aladel (märgitud iga harjutusvälja kaardil) ei ole lubatud. Enne kaevamist eemaldada pealmine pinnasekiht mätastena ning augu täitmise järel asetada mättad esialgsele kohale tagasi. Juhul kui kaevatakse mahukad kaevikuliinid, siis mätaste tagasipanekut tehakse nii palju, kui see on võimalik. Kaevetööde kohad ja rajatud kaevikud, masinatega tekitatud roopad ning muud pinnase ja teede kahjustused tuleb pärast harjutuse lõppemist täita ja tasandada. Kaevetöödel tuleb vältida puude juurte vigastamist;
9.3.6.	liikumispiirangutega aladel on liikumine keelatud, täpsed liikumispiirangud (sh ajalised piirangud) on esitatud iga HV kasutuseeskirjas.

9.4.	Veekaitse:
9.4.1.	keelatud on mistahes viisil rikkuda allikate, ojade, jõgede, järvede jm veekogude kaldaid;
9.4.2.	veekaitsevööndis ja kaevude sanitaarkaitsealadel on keelatud majandustegevus (nt hoiustada ja kasutada pestitsiide, naftasaadusi, hoiustada ja koguda jäätmeid, mootorsõidukiga liikuda, parkida, rajada ajutisi ehitisi/telke jms). Kehtivad veekaitsest tulenevad nõuded on esitatud iga HV kasutuseeskirjas; 
9.4.3.	veekogude ranna või kalda piiranguvööndis (üldjuhul 100 m) on keelatud sõita mootorsõidukiga väljaspool selleks määratud teid. Maastikusõidukiga sõitmine on kalda piiranguvööndis keelatud. Sõitmise vajadusel kalda piiranguvööndis või veekaitsevööndis (10 m) tuleb väljaõppe planeerimisel Keskkonnaametilt saada selleks kirjalik heakskiit;
9.4.4.	ilma Keskkonnaameti kirjaliku loata on keelatud sõidukitega sõita läbi looduslike veekogude (v.a spetsiaalsed väljaõppeehitised, mis on mõeldud vesitõkete ületuste harjutuseks). HV ohutuse vanemspetsialist võib lubada veekogu läbida selleks ettevalmistatud kohtades ning Keskkonnaameti heakskiidul, kui see on esitatud koos käsuga. Veekogude ületamisel sõidukiga tuleb võimalusel kasutada alla voolu paigaldatavaid õlitõkke poome; välilaagri köögi- ja sööginõude pesuvett on keelatud juhtida liigniiskele (veest läbi imbunud pinnasega) alale ja veekogusse (sh allikasse);
9.4.5.	veekogude kalda piiranguvööndis ning märgalade läheduses (vähemalt 20 m) ohtlikke aineid (kütused, kemikaalid, õlid jms) mitte hoiustada ja kasutada. Tankida selleks ettenähtud kohtades või kõvakattega pinnasel (asfalt, betoon), et vähendada keskkonnareostuse tekkimise riski. Tankimisel tagada keskkonnaohutus, kasutada vahendeid, mis välistaksid kütuse lekke ja selle sattumise pinnasesse; 
9.4.6.	naftasaadusi ja teisi vedelaid ohtlikke aineid hoiustada lekkekindlates ja suletavates mahutites. Avariijuhuks tagada varustuses asjakohased keskkonnareostuse piiramise ja likvideerimise vahendid (absorbent, labidad, mahutid);
9.4.7.	tekitatud keskkonnakahjustustest või -avariist teavitada koheselt HV ohutuse vanemspetsilisti ja võtta kasutusele meetmed, mis aitavad lokaliseerida ja likvideerida keskkonnale tekitatud kahju. Kõvakattega alal on võimalik reostust piirata absorbendiga. Kui naftasaaduseid satub looduslikule pinnasele (liiv, muld), tuleb reostunud pinnas välja kaevata. Õli- ja kütuseleke tuleb võimalikult kiiresti peatada ja lekkiv õli nt õlivanni või mõnda muusse anumasse või kõvakattega pinnasel absorbendiga kokku koguda. Nii kasutatud absorbent kui reostunud pinnas on ohtlikud jäätmed ning tuleb ohtlike jäätmetena üle anda ohtlike jäätmete kogumisvõimekusega territooriumile. Ulatuslikust ja kontrollimatust keskkonnaõnnetusest, mida ise ei ole võimalik lokaliseerida ja puhastada, teavitada HV ohutuse vanemspetsialisti ja telefonile 1247;
9.4.8.	HV-l kasutatavad sõidukid peavad olema tehniliselt korras. Keelatud on kasutada sõidukeid, millel on visuaalse vaatlusega tuvastatud kütuse- või õlileke. Pikemal seismisel (üle 12 tunni) kasutada võimalusel ja vahendite olemasolul sõidukite all õlivanne.

9.5.	Jäätmed ja lahingu- ning harjutusmoonast järelejäänud materjal:
9.5.1.	kõik väljaõppe käigus tekkinud jäätmed tuleb kokku koguda ja sorteerida (vastavalt HV kasutuseeskirjas esitatud jäätmete sorteerimise juhendile ning kogumiskohas olevatele konteineri liikidele). Jäätmete kogumiseks vajalikud vahendid (prügikotid, tünnid jms) tuleb HV-le tulles kaasa võtta. Jäätmed peab viima HV ohutuse vanemspetsialistiga kokkulepitud kogumiskohta või linnakus asuvatesse kogumisvahenditesse;
9.5.2.	moonast järelejäänud metallmaterjal (nt hülsid, killud jms) ja tõrkega või kasutamata laskemoon tuleb koguda teistest jäätmetest eraldi, kasutades sobivaid kogumismahuteid ja –vahendeid. Metallmaterjali peab üle andma HV ohutuse vanemspetsialistile;
9.5.3.	moona kaste ja pakendeid käsitleda vastavalt nende materjalile tavajäätmetena, neilt tuleb eelnevalt eemaldada või loetamatuks muuta ohuklassile viitavad sildid;
9.5.4.	juhul, kui tankitõrjerakettide laskmisel jääb jäätmetena alles looduslikku kiirgusfooni ületav metallosa, siis HV ohutuse vanemspetsialist viib läbi instruktaaži laskmiste läbiviijatele ja jagab välja vahendid radioaktiivsete jäätmete ohutuks käitlemiseks. Tekkinud radioaktiivsed jäätmed tuleb kokku koguda harjutust läbiviiva meeskonna poolt ning anda üle HV ohutuse vanemspetsialistile;
9.5.5.	keelatud on jäätmeid, sh toidujäätmeid, ladestada, põletada ja matta; 
9.5.6.	väljaõppel alles jäänud pakendatud toitu on võimalik HV-le üle anda või viia lähimasse linnakusse toidukogumise punkti;
9.5.7.	ohtlikud jäätmed anda üle HV ohutuse vanemspetsialistile või lähimasse linnakusse ohtlike jäätmete kogumine punkti. Ohtlikke jäätmeid (nt vanaõli, akud) tuleb hoiustada selliselt, et oleks välistatud ohtlike ainete lekkimine pinnasesse või vette. 
9.6.	Harjutuse lõppedes fikseerivad väljaõppe läbiviija ja HV ohutuse vanemspetsialist maa-ala vastuvõtmise aktis kõik avastatud puudused ja tekitatud kahjud, mis tuleb kahjutekitaja poolt korrastada ja hüvitada.

10.	LÕHKEMATA LÕHKEKEHADE TÄHISTAMINE JA DEMINEERIMINE

10.1.	Tegevuse juures, mille käigus võivad HV-le jääda lõhkemata või defektiga lahingumoon, peab viibima vähemalt EOC-kategooriaga demineerija, kelle kohustus on UXO tekkimisel see üles otsida ja demineerida.

10.2.	Leitud UXO-t on demineerimisõigust mitteomaval isikul keelatud puudutada. Leitud lõhkekeha tuleb kohe märgistada, asetades sellest 2 m kaugusele kolm umbes 1 m pikkust latti kolmnurkselt nii, et lahingumoona suunas osutav latt on tähistatud värvilise lindiga (vt joonis 1). Leitud lõhkekehast peab ette kandma väljaõppe läbiviijale, kes kannab koheselt sellest ette HV ohutuse vanemspetsialistile .

10.3.	Leitud ja märgistatud lõhkekeha, mis on otseseks ohuallikaks olev lõhkemata lahingumoon tuleb demineerida otsekohe.

10.4.	Harjutust läbiviiv üksus peab lõhkemata lõhkekeha(d) demineerima harjutuse läbiviimiseks ettenähtud ajal.

10.5.	Leidmata UXO-de ja demineerimiste kohta peab laskmiste läbiviija andma kirjalikud andmed, (vt. lisa 1.5 ) HV ohutuse vanemspetsialistile maa-ala üleandmisel. 

10.6.	Koristada tuleb kahjutud moona jäätmed, need kokku koguda ning kehtiva korra järgi sorteerida ja üle anda.

11.	LÕPPSÄTTED

11.1.	Võttes arvesse tegevuse laadi, ilmastikuolusid ja võimalikke eriolukordi (nt eriti tugev põud, rahvaüritused või tavalisest rohkem üksusi väljaõppeehitiste vahetus läheduses jmt) võib piirkonna juht eeskirja karmistada.

11.2.	Mitme väljaõppeehitise samaaegse kasutamise korral tulenevalt tegevusliikidest ja raskusastmetest, võib HV ohutuse vanemspetsialist:
11.2.1.	muuta ohuala sulgemise korda, teavitades sellest enne tegevuse algust väljaõppe läbiviijat;
11.2.2.	nõuda täiendavat ohutustehnilise side olemasolu väljaõppe läbiviijate vahel.

11.3.	Piirkonna juhi kirjalikul loal võib laskeharjutusi läbi viia relvadega, mis ei ole vastava piirkonna HV kasutuseeskirjas nimetatud.

LISA 1.1
Harjutusväljade kasutuseeskirja juurde
Tuleohutusastmed

Tuleohutusastme värvid (HTML värvikoodid)	Tuleohutus-astmed 	Tuleohutusastme nimed	Tuleohutusastmest tulenevad kohustused ja piirangud	

(3CC2FA)

	I aste	Tuleohtu ei ole	1.	Täiendavaid piiranguid ei ole.	

(3CF964)

	II aste	Tuleoht on väike	1.	Lahtise tule tegemine kooskõlastada HV vastutava isikuga.
2.	Käepärast peavad olema esmased tulekustutusvahendid.	

(FAFA54)

	III aste	Keskmine tuleoht	1.	Lahtise tule tegemine kooskõlastada HV vastutava isikuga.
2.	Käepärast peavad olema esmased tulekustutusvahendid.
3.	HV vastutav isik võib keelata lahtise tule tegemise.
4.	Trasseeriva moona kasutamine kooskõlastada HV vastutava isikuga.	

(FCCE02)

	IV aste	Suur tuleoht	1.	Tegevuse juures peavad olema esmased tulekustutusvahendid.
2.	Tegevuse juurde peab olema määratud tulekustutusmeeskond.
3.	Keelatud on trasseerivate kuulide ja suitsugranaatide kasutamine, igasugune lahtise tule tegemine ja valgustusrakettide kasutamine.
4.	Tuletõrjeauto kohalolek kohustuslik (ainult KVKP-l).	

(FB2B02)

	V aste	Äärmiselt suur tuleoht	1.	Keelatud on imitatsioonivahendite ja trasseerivate kuulide kasutamine ning igasugune lahtise tule tegemine.
2.	Tegevuse juures peavad olema esmased tulekustutusvahendid.
3.	Tegevuse juurde peab olema määratud tulekustutusmeeskond.
4.	HV vastutav isik võib katkestada või keelata tegevuse.
5.	Tuletõrjeauto kohalolek kohustuslik (ainult KVKP-l).	

LISA 1.2
Harjutusväljade kasutuseeskirja juurde 
Õnnetusjuhtumist teavitamise skeem

	

LISA 1.3
Harjutusväljade kasutuseeskirja juurde
Tõkestatud alale sisenemise registreerimise leht

Kuupäev ________________________

Jrk	Ees- ja perenimi	Sõiduk,
reg-nr	Saadetavate
isikute arv	Sihtkoht	Aeg	Olen tutvunud tõkestaja poolt esitatud piirangutega ja kohustun neid täitma	
					Sisenemine	Väljumine		
							Allkiri	
							Allkiri	
							Allkiri	
							Allkiri	
							Allkiri	
							Allkiri	
							Allkiri	
							Allkiri	
							Allkiri	
							Allkiri	
							Allkiri	
Tõkestaja nr __________________

LISA 1.4
Harjutusväljade kasutuseeskirja juurde

HV kasutamisel tuvastatud puuduste registreerimise raamat
Jrk nr	Kuupäev	Üksus	Märkused/tuvastatud puudused
(täidab HV vastutav)	Selgitus
(täidab kasutaja)	Lahendus
(täidab harjutusvälja vastutav)	Allkiri
(Kasutaja)	Allkiri
(HV vastutav)	

								

															LISA 1.5
Harjutusväljade kasutuseeskirja juurde

Lõhkekeha leidmise ettekanne

Rida	Kirjeldus	Andmed	
A	Lõhkekeha leiu aeg: DTG		
B	Lõhkekeha leidja: 
üksus, auaste, nimi		
C	Lõhkekeha tüüp või kirjeldus ja seisukord:
info lõhkekeha kohta, kogus, markeeringud, seisukord		
D	Lõhkekeha asukoht:
asukoha nimi, 8/10 kohalised koordinaadid, maastiku orientiirid		
E	Kokkusaamiskoht: 
asukoha nimi, 8/10 kohalised koordinaadid, ohutu lähenemistee, maastiku orientiirid		
F	Kohapealne kontaktisik/side: nimi, telefoninumber, raadiosagedus, raadiokutsung 		
G	Taktikaline olukord: 
ümbruse ja ohu lühikirjeldus		
H	Kaasnevad ohud: 
hooned, elektriliinid, varustus jms		
I	Julgestus meetmed: märgistus, ala julgestus/valve		
J	Prioriteetsus: 
01-viivitamatu; 02-kiire; 03-rutiinne; 04-ohtu pole		

Kirjeldamise abi: 	1. Värvus (põhivärvus, lisavärvus).
			2. Kirjed lõhkekehal (numbrid, kirjad, keel).
			3. Pikkus, laius (kui võimalik, siis läbimõõt).  
			4. Eripärad (kuju, langevari, traadid, vedelik, pulber jne).
			5. Seisukord (roostes, purunenud vms).